КОМУНІКАТИВНІ СТРАТЕГІЇ ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ ЯКІСНОГО ПЕРЕКЛАДУ ДЛЯ ЖЕСТОМОВНИХ ЗДОБУВАЧІВ ОСВІТИ - Адамюк, Наталія (Освіта осіб з особливими потребами: шляхи розбудови, 2021)
Метою статті є розкриття різних видів мовлення. якими користуються глухі здобувачі освіти з тим, щоб застосування ними перекладачами жестової мови сприяло ефективному навчальному процесу у вищій школі. Для викладення статті було використано наступні методи: спостереження та фіксування мовних зразків різних видів мовлення; лінгвістичний аналіз зразків природного жестового мовлення носіїв української жестової мови. У статті звернено увагу на стару школу підготовки перекладачів жестової мови. Зазначено, що її реформі сприяла зміна точки зору міжнародного суспільства на глуху людину. Зосереджено увагу на важливості якісного забезпечення комунікативних потреб жестомовних здобувачів освіти, яке здійснюється перекладачами жестової мови. Перераховано та охарактеризовано види мовлення, до яких вдаються особи з порушеннями слуху, а саме, дактильного та жестового. Розкрито та на прикладах висвітлено відмінності між двома видами жестового мовлення. Зазначено, що умовно розрізняють два типи жестового мовлення: кальковане жестове мовлення, засобом якого здійснюється переклад з словесної мови, та жестове мовлення власне української жестової мови. Акцентовано, що зазначені типи жестового мовлення не є тотожними, оскільки кожний з них дотримується лінгвальних норм своєї мови. Висвітлено причини нерозуміння фахівцями, які опанували дактильну абетку, дактильного мовлення глухих осіб. Підкреслено важливість дотримання правил української жестової мови, мовлення якої будується на цих засадах. Узагальнено, що світній перекладач жестової мови є важливою постаттю у навчальному процесі осіб з порушеннями слуху, оскільки його присутність є чинником забезпечення комунікативних потреб глухих студентів. Підкреслено, що комунікативні стратегії забезпечення якісного перекладу навчального матеріалу залежать від рівня жестомовної комунікативної компетентності освітнього перекладача жестової мови, до базових чинників якого належать рецептивні і репродуктивні навички мовлення. Вказано, що попри наявність посібників з дактилювання та практичних занять з підготовки фахівців у сфері перекладу для жестомовних осіб, зокрема, в освітньому просторі, і досі актуальним є формування рецептивних навичок перекладача жестової мови. Підкреслено, що проблема полягає у неповному дослідженні застосування глухими особами дактилювання, в тому числі процесу відтворювання дактилем у природному для жестомовних осіб русі. Для наведення прикладу подано мовні зразки, зображені на світлинах.